{"text_format":"1","workbook":"xlsx","n_sheets":8,"sheets":["START","KOMMA IGÅNG","FRÅGELISTA","DIAGRAM","FÖRKLARINGAR","EXEMPEL","REFERENSER","BAKGRUND"],"not_rendered":{"charts":1,"images":6,"macros":1,"external_links":0,"defined_names":11,"comments":1,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"START","index":0,"n_rows":13,"n_cols":4,"rows_kept":13,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Start"]
[null,null,null,"Det här är ett verktyg som visualiserar mervärden som följer av åtgärder för effektivare energianvändning i småhus. Två exempel på mervärden är minskade utsläpp av luftföroreningar och ökat andrahandsvärde för huset. Syftet med verktyget är att det ska ska tydliggöra sådana värden som kommer ”på köpet” när åtgärder för energieffektivisering genomförs. Verktyget är en förenklad version av ett annat verktyg som har tagits fram på uppdrag av Energimyndigheten, och bygger på en analys som the International Energy Agency har gjort.\n\nGenom att besvara frågorna i fliken FRÅGELISTA skapas ett diagram som åskådliggör mervärden (nyttor och vinster) som den aktuella åtgärden faktiskt ger – för husägaren, miljö & klimat och samhället i stort. Både positiva och negativa effekter inkluderas i verktyget.\n\nVerktyget beskriver åtgärders mervärden i fem olika kategorier, men verktyget gör ingen beräkning av mervärdenas ekonomiska värde. Användaren måste själv värdera hur stor betydelse olika mervärden har. För att resultatet ska bli bra behöver användaren avsätta tid för att sätta sig in i beskrivningar av frågeställningar och mervärden. Arbetet med verktyget går fortare ju mer man arbetar med det. "]
[null,null,null,"Verktyget kan användas på flera olika sätt. Några användningsområden är:\n\n• Småhusköpare kan använda verktyget för att jämföra hus med olika energiprestanda eller vilka mervärden man får om man kompletterar ett standardhus med mer energieffektiva val.\n• Ägare av befintliga småhus kan analysera vilka värden de kan få av olika energieffektiviseringsåtgärder.\n• Småhussäljare kan använda verktyget för att visa köpare vilka mervärden som tillval ger. På samma sätt kan tillverkare av energieffektiv utrustning använda modellen för att visa vilka mervärden som småhusägare får om de köper och installerar deras utrustning.\n\nVerktyget är uppbyggt som en arbetsbok med flera olika flikar i Excel. Modellen bygger på att användaren besvarar ett antal frågeställningar. Innehållsförteckningen nedan beskriver de olika flikarna i arbetsboken. Klicka på rubriken så kommer du till fliken.\n"]
[null,null,null,"1 START"]
[null,null,null,"2 KOMMA IGÅNG"]
[null,null,null,"3 FRÅGELISTA"]
[null,null,null,"4 DIAGRAM"]
[null,null,null,"5 FÖRKLARINGAR"]
[null,null,null,"6 EXEMPEL"]
[null,null,null,"7 REFERENSER"]
[null,null,null,"8 BAKGRUND"]

{"sheet":"KOMMA IGÅNG","index":1,"n_rows":19,"n_cols":4,"rows_kept":19,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Komma igång"]
[null,null,null,"Verktyget är uppbyggt i Excel och består av flera olika flikar. Här får du vägledning hur du använder verktyget."]
[]
[null,null,null," Är det rätt verktyg?"]
[null,null,null,"Detta verktyg passar för åtgärder och projekt som syftar till effektivare energianvändning i småhus. Det är avsett för:\n\n• Åtgärder eller projekt som syftar till effektivare energianvändning i nya småhus\n• Åtgärder eller projekt som syftar till effektivare energianvändning i befintliga måhus"]
[]
[null,null,null,"Vem ska svara?"]
[null,null,null,"Den eller de som svarar på frågorna bör ha god kännedom om projektet eller åtgärdens effekter. Eftersom mervärdena spänner över flera olika områden är det en fördel att kunna bedöma olika aspekter och konsekvenser av de tänkta åtgärderna. Frågorna kan besvaras av småhusägare, småhusköpare, småhussäljare, utrustningstillverkare m.fl. Under arbetet med att utveckla verktyget har vi sett att det är värdefullt att samverka runt att svara på frågorna, det kan leda till en bredare förståelse för olika mervärden och en mer nyanserad bild av de erhållna mervärdena."]
[]
[null,null,null,"Svara på frågor"]
[null,null,null,"Under flik \"FRÅGELISTA\" finns frågeställningarna som ska besvaras. Svaren vägs samman och presenteras som en färgkodning för just det mervärdet. För flera mervärden kan svaret vara olika beroende på om man utgår från den enskilda småhusägarens/-köparens perspektiv eller ett samhälleligt perspektiv. Varje fråga ska därför besvaras för två nivåer. \n\nSom stöd för att tolka frågorna finns dels en hjälptext som visas om man markerar en fråga och dels en mer utförlig beskrivning av mervärdena under fliken \"FÖRKLARINGAR\". Första gången som du använder verktyget bör du läsa igenom förklaringstexten för att få god förståelse för innebörden.\n\nFör varje fråga väljer man ett svar från listan där man kan välja mellan svarsalternativen:\n\n• Förbättrat, om projektet har en positiv påverkan\n• Oförändrat, om projektet inte medfört någon förändring\n• Försämrat, om projektet har en negativ påverkan\n• Ej tillämpbart, om man anser att frågan inte är relevant för den aktuella åtgärden/projektet \n\nAnvändaren måste själv göra en bedömning av projektets inverkan för de olika mervärdena. Bedömningen kan göras utifrån statistik, mätvärden, tillverkaruppgifter och generella bedömningar utifrån erfarenheter från andra liknande projekt. Den som ska göra bedömningen behöver ha en generell kunskap om effektiviseringsåtgärder och vilken påverkan åtgärderna kan tänkas ha individuellt och och på samhällelig nivå. \nDet finns även möjlighet att göra en notering i kommentarsfältet. En notering i kommentarsfältet kan vara värdefullt för att dokumentera ett resonemang som förts eller om det är något man vill följa upp.\n\nSpara Excel-filen under ett nytt namn så har du kvar svaren."]
[null,null,null,"Gå till flik FRÅGELISTA"]
[null,null,null,"Diagram över mervärden"]
[null,null,null,"När alla frågor är besvarade går du till flik \"DIAGRAM\". Där presenteras sammanvägningar av de svar som lämnats på frågorna under flik \"FRÅGELISTA\". \n\nDu kan exportera diagrammet genom att klicka på knappen ”Kopiera diagram” och sedan klistra in det i exempelvis ett Word-dokument."]
[null,null,null,"Gå till flik DIAGRAM"]
[null,null,null,"Exempel på diagram"]
[null,null,null,"Under flik \"EXEMPEL\" presenteras två olika exempel på mervärden som analyserats med verktyget. "]

{"sheet":"FRÅGELISTA","index":2,"n_rows":36,"n_cols":10,"rows_kept":36,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[12,9,12,17],[18,9,18,17],[20,9,20,17],[23,9,23,17],[25,9,25,17],[24,9,24,17],[15,9,15,17],[13,9,13,17],[14,9,14,17],[19,9,19,17],[28,9,28,17],[29,9,29,17],[33,9,33,17],[35,9,35,17],[30,9,30,17],[34,9,34,17]]}
[]
[]
[null,null,"Mervärden - Frågeställningar"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,"Förbättrat"]
[null,null,"Projektets namn:",null,"Projektnamn",null,null,null,null,"Oförändrat"]
[null,null,"Datum för analys:",null,"Datum",null,null,null,null,"Försämrat"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,"Ej tillämpbart"]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,"Husägare","Samhällsnytta",null,"Kommentar"]
[null,null,null,null,null,"Hjälp"]
[null,null,"Energianvändning ",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G13:G16)=0,\"\",IF(COUNTIF(G13:G16,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G13:G16),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G13:G16,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G13:G16,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H13:H16)=0,\"\",IF(COUNTIF(H13:H16,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H13:H16),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H13:H16,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H13:H16,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur påverkar denna åtgärd energibehovet för uppvärmning?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur påverkar denna åtgärd elanvändningen?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur påverkar denna åtgärd vattenanvändningen?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,4,"Hur påverkar denna åtgärd effektbehovet?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Klimat-och miljöpåverkan",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G19:G21)=0,\"\",IF(COUNTIF(G19:G21,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G19:G21),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G19:G21,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G19:G21,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H19:H21)=0,\"\",IF(COUNTIF(H19:H21,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H19:H21),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H19:H21,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H19:H21,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur påverkar denna åtgärd växthusgasutsläppen från energianvändningen?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur påverkar denna åtgärd växthusgasutsläppen från byggnadsmaterial och -produkter?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur påverkar denna åtgärd lokala utsläpp av luftföroreningar? ",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Energiförsörjning och energipris",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G24:G26)=0,\"\",IF(COUNTIF(G24:G26,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G24:G26),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G24:G26,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G24:G26,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H24:H26)=0,\"\",IF(COUNTIF(H24:H26,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H24:H26),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H24:H26,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H24:H26,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur påverkar denna åtgärd beroendet av externa energikällor och egenproduktion av energi?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur påverkar denna åtgärd flexibiliteten i val av energikälla?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur påverkar denna åtgärd känslighet för energiprishöjningar? ",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Boendekostnad och tillgångars värde",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G29:G31)=0,\"\",IF(COUNTIF(G29:G31,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G29:G31),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G29:G31,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G29:G31,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H29:H31)=0,\"\",IF(COUNTIF(H29:H31,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H29:H31),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H29:H31,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H29:H31,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur påverkar denna åtgärd de månatliga kostnaderna?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur bidrar denna åtgärd till andrahandsvärdet av huset?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur påverkar denna åtgärd tidsåtgången för drift och underhåll?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Hälsa och välmående",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G34:G36)=0,\"\",IF(COUNTIF(G34:G36,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G34:G36),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G34:G36,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G34:G36,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H34:H36)=0,\"\",IF(COUNTIF(H34:H36,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H34:H36),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H34:H36,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H34:H36,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur påverkar denna åtgärd upplevelsen av boendekomfort?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur påverkar denna åtgärd de boendes hälsa?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur påverkar denna åtgärd din känsla för ditt boende?",null,"Oförändrat","Oförändrat"]

{"sheet":"DIAGRAM","index":3,"n_rows":24,"n_cols":7,"rows_kept":24,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[null,"Diagram"]
[null,null,null,"Serie 1","Serie 2"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$12","v":"Energianvändning "},"Point 1",10,10,10,"Miljö"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$18","v":"Klimat-och miljöpåverkan"},"Point 2",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$23","v":"Energiförsörjning och energipris"},"Point 3",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$28","v":"Boendekostnad och tillgångars värde"},"Point 4",10,10,10,"Ekonomi"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$33","v":"Hälsa och välmående"},"Point 5",10,10,10]
[]
[]
[]
[]
[]
[]
[]
[]
[]
[]
[]
[null,null,null,"Serie 1","Serie 2"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$12","v":"Energianvändning "},"Point 1",{"$f":"FRÅGELISTA!G12","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H12","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$18","v":"Klimat-och miljöpåverkan"},"Point 2",{"$f":"FRÅGELISTA!G18","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H18","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$23","v":"Energiförsörjning och energipris"},"Point 3",{"$f":"FRÅGELISTA!G23","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H23","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$28","v":"Boendekostnad och tillgångars värde"},"Point 4",{"$f":"FRÅGELISTA!G28","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H28","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$33","v":"Hälsa och välmående"},"Point 5",{"$f":"FRÅGELISTA!G33","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H33","v":0}]

{"sheet":"FÖRKLARINGAR","index":4,"n_rows":27,"n_cols":4,"rows_kept":27,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Förklaringar till mervärden och frågeställningar"]
[]
[null,null,null,"1 ENERGIANVÄNDNING"]
[null,null,null,"2 KLIMAT- OCH MILJÖPÅVERKAN"]
[null,null,null,"3 ENERGIFÖRSÖRJNING OCH ENERGIPRIS"]
[null,null,null,"4 BOENDEKOSTNAD OCH TILLGÅNGARS VÄRDE"]
[null,null,null,"5 HÄLSA OCH VÄLMÅENDE"]
[]
[null,null,null,"1             Energianvändning"]
[null,null,null,"Energianvändning avser all användning av energi i huset. Det finns olika bärare av energi, t.ex. el, fjärrvärme, pellets och olja. Vilken eller vilka energiberärare som påverkas beror på vilken åtgärd som genomförs. Detta verktyg avser energianvändning i småhus. I verktyget har energianvändningen delats upp i posterna uppvärmning, elanvändning, vattenanvändning och effektbehov.  \n\nMinskad användning av energi kan uppnås genom energieffektivisering. Energieffektivisering innebär i sin tur antingen att en viss nytta uppnås med lägre energianvändning eller att en given energianvändning bidrar till högre nytta, och den nyttan är då ett av värdena med åtgärden.\n\nSyftet med det här verktyget är att visualisera sådana mervärden som man får ”på köpet” när man genomför energieffektiviseringsåtgärder i småhus, och i de allra flesta fall bör det finnas en förväntning på att åtgärden ska medföra även en energibesparing. \n\nExempel: Energieffektiva tappvattenarmaturer minskar behovet av energi för att värma varmvatten samtidigt som vattenanvändningen minskar. Mervärdet av åtgärden är i detta fall minskad vattenåtgång och minskad driftskostnad."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"2            Klimat-och miljöpåverkan"]
[null,null,null,"Energi är, oavsett om den kommer från förnybara källor eller ej, en resurs att hushålla med. Minskad användning av fossila bränslen ger bl.a. minskade växthusgasutsläpp som mervärde. Men även andra energikällor påverkar i större eller mindre grad miljön. Lägre efterfrågan på energi innebär samtidigt ett minskat behov av att utnyttja allt mer resurskrävande och miljöpåverkande former för utvinning av energi som t.ex. utvinning av skifferolja och offshore-utvinning av olja. Även för förnybar energi, som i allmänhet har relativt låg miljöpåverkan, minskar energieffektivisering risken för att energiproduktionsmetoder som inte är hållbara sätts in för att täcka efterfrågan, t.ex. genom avverkning eller andra intrång i värdefulla naturmiljöer. Effektiv energianvändning är en del av det så kallade generationsmålet i vårt nationella miljömålssystem. Effektivisering påverkar också flera av de andra miljökvalitetsmålen.\n\nVattenånga (H2O), koldioxid (CO2), dikväveoxid (N2O), metan (CH4) och ozon (O3) är de främsta växthusgaserna i jordens atmosfär. Utöver dessa finns också konstgjorda växthusgaser. Växthusgasutsläpp mäts vanligen i koldioxidekvivalenter (CO2e). Koldioxidhalten kan minskas genom att utsläppen blir mindre och/eller att koldioxid binds i material. Utsläppen kan beräknas på två sätt. Det ena sättet är som direkta utsläpp, t.ex. genom en skorsten eller ett avgasrör. Det andra sättet är som indirekta utsläpp, d.v.s. de utsläpp som en byggnad, ett fordon m.m. ger upphov till under sin livscykel (från tillverkning av produkten, under användning och drift av produkten och till \"skrotning\"/destruktion).\n\nExempel: Energieffektiviseringsåtgärder bidrar i de flesta fall till minskade utsläpp av växthusgaser. Vid minskad användning av fossila bränslen är detta uppenbart, men även förnybara bränslen har viss klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Utöver det kan mindre resurskrävande konstruktioner minska utsläppen av växthusgaser från nya byggnader ur ett livscykelperspektiv.\n\nExempel: Biobaserade material som träd tar upp koldioxid ur atmosfären och binder den i materialet. Att till exempel använda trä istället för betong medför därför ökad kolinbindning utöver de minskade utsläppen från betongtillverkningen."]
[null,null,null,"Riksdagens definition av det nationella miljökvalitetsmålet Frisk luft lyder: \"Luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas.\" De luftföroreningar som är mest skadliga för människors hälsa är inandningsbara partiklar, marknära ozon och vissa kolväten. Luftföroreningar orsakar även korrosion och gör att material som metaller, plast, kalksten m.m. bryts ned snabbare. Därför skadar luftföroreningar t.ex. byggnader och kulturhistoriskt värdefulla föremål. Dessutom skadas skogens träd och jordbrukets grödor av marknära ozon. Utsläpp av luftföroreningar som sker lokalt, exempelvis från vedeldning för uppvärmning, påverkar luften i närområdet. Energieffektivisering spelar ofta en viktig roll för att minska koncentrationer av lokala luftföroreningar, såsom svaveldioxid, partiklar, oförbrända kolväten och kväveoxider. Detta gäller oavsett inom vilken sektor som energieffektiviseringen inträffar. Minskade luftföroreningar utomhus bidrar också till minskad partikelhalt och emissionskoncentration inomhus. \n\nPartiklar: Den största källan till utsläpp av små partiklar i Sverige är vedeldning i byggnader. Inom el- och fjärrvärmeproduktion är det främst förbränning av biomassa som orsakar utsläpp av partiklar, och en ökad reningsgrad av förbränningen är ett åtgärdsexempel inom denna kategori. Vid den storskaliga förbränning som sker vid fjärrvärmeproduktion sker en väsentligt effektivare rening än vid småskalig biobränsleförbränning i enskilda byggnader, därför är fjärrvärme att föredra framför individuella värmepannor.\n\nSvaveldioxid: Historiskt har utsläppen av svaveldioxid i Sverige till största delen orsakats av förbränning av svavelhaltiga bränslen som kol och eldningsolja. Industrin står för mer än hälften av de svenska utsläppen av svaveldioxider. El- och fjärrvärmeproduktionen står för ungefär en fjärdedel av de nationella svaveldioxidutsläppen. I denna sektor kommer det största svaveldioxidutsläppet från förbränning av biobränsle. För utsläpp av svaveldioxid är, liksom i fallet med utsläpp av partiklar, storskalig förbränning i fjärrvärmeproduktion bättre än än biobränsleförbränning i enskilda byggnader. Både energieffektivisering och konvertering från enskild värmepanna till fjärrvärme kan bidra till minskade utsläpp av svaveloxider."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"3             Energiförsörjning och energipris"]
[null,null,null,"Energiförsörjning är en omfattande fråga med många dimensioner. Försörjningstrygghet definieras av Energimyndigheten så här: ”Energisystemets förmåga att leverera energi enligt användarnas efterfrågan och behov, till en accepterad kostnad, samt marknadens, offentlig sektors och användarnas samlade krisberedskapsförmåga.” Exempel på sätt för småhusägare att skapa större försörjningstrygghet är att minska beroendet av en enskild energikälla, ha parallella system samt att själv producera och lagra energi lokalt. \n\nOlika aspekter på försörjningstrygghet:\n\nEl: Sverige är i princip självförsörjande på el. Vårt elnät har tre funktionella systemnivåer; stamnät, regionnät och lokalnät. Stamnätet är anslutet till elnätet i de nordiska grannländerna, Polen, Tyskland samt Litauen. Vi är inte bara elexportörer utan importerar också el under vissa perioder. Delar av elnätet kan slås ut av t.ex. stormar eller sabotage. Många energieffektiviseringsåtgärder kan bidra till att elavbrott undviks eller att konsekvenserna lindras av de elavbrott som sker.\n\nBiobränsle: Biobränslen är förnybara bränslen som produceras av levande organismer, biomassa. Biobränslen finns i många olika former - fasta bränslen (t.ex. pellets) flytande (t.ex. bioetanol och biodiesel) och gasformiga bränslen (t.ex. biogas). En stor del av de biobränslen som används i Sverige produceras inom landets gränser. Biobränsle har en hög till mycket hög energisäkerhet. \n\nFjärrvärme: Fjärrvärme produceras lokalt eller regionalt. Graden av energisäkerhet är generellt hög. Fjärrvärmeproduktionen är beroende av tillgången på ingående bränslen och/eller restvärme från t.ex. industrin, storlek på nät m.m. Fjärrvärmenät är flexibla, och produktionen har i de flesta fall möjlighet att använda olika bränslen och/eller restvärme. Vidare har fjärrvärmenät en stor värmetröghet, vilket är en fördel vid till exempel elavbrott. "]
[null,null,null,"Ett minskat energipris ger positiva effekter för slutanvändare av energi. Energieffektivisering leder till minskad efterfrågan på energi vilket i sin tur i de flesta fall samtidigt leder till ett minskande energipris. Endast få enskilda projekt har en stor påverkan på energipriset, men många mindre åtgärder kan sammantaget ha en effekt på energipriset. \n\nExempel: Ett projekt som leder till minskad användning av fjärrvärme hos befintliga kunder frigör energi som kan användas för att ansluta nya kunder. De befintliga kundernas minskade energibehov innebär att fler kunder kan anslutas till fjärrvärmenätet utan att produktionsanläggningen eller distributionsnätet behöver byggas ut. I förlängningen bör det ge lägre energipriser. I fjärrvärmenät där det inte finns fler kunder att ansluta kan dock en storskalig energieffektivisering leda till högre energipris per kilowattimme."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"4             Boendekostnad och tillgångars värde"]
[null,null,null,"Här bedöms minskade boendekostnader för hushåll. Hur dessa frigjorda medel används påverkar vilka effekter som åtgärden medför. Exempelvis kan sänkta energikostnader frigöra medel för köp av andra tjänster eller varor, och den nytta som kan nås för de erhållna energikostnadsbesparingarna innebär således en möjlig ökad välfärd. Gröna bolån som t.ex. kan tecknas när en viss energiprestanda uppnås för ett hus kan också generera lägre boendekostnader genom lägre räntekostnader. \n\nDet finns olika sätt att värdera tillgångar. För en byggnad kan värdet t.ex. öka tack vare renovering eller genomförande av energieffektiviseringsåtgärder och därmed skapa ett högre andrahandsvärde.\n\nI Sverige är forskningen om statistiska samband mellan energieffektivisering och påverkan på fastighetsvärdet fortfarande bristfällig. Danska studier visar att småhus som har energieffektiviserats har ett högre andrahandsvärde än motsvarande hus som inte har energieffektiviserats. Intervjuer med svenska värderare och investerare visar att stora fastighetsföretag, både de som äger bostäder och de som äger kommersiella fastigheter, tar hänsyn till om byggnaden har energieffektiviserats när de värderar en byggnad. "]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"5             Hälsa och välmående"]
[null,null,null,"Hälsa och välmående utgår ifrån vilka hälsoeffekter som olika boenderelaterade energieffektiviserande åtgärder leder till. Dessa mervärden utgår från flera aspekter som kan påverka individens hälsa och välmående och som bidrar till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.\nFaktorer som inomhustemperatur, ljudisolering, inomhusluftkvalitet (inklusive fukt) och belysning har stor inverkan på människors hälsa och välbefinnande. För dessa områden finns kopplingar till en rad konsekvenser för hälsa och välmående för individer, t.ex:\n• Hjärtsjukdomar\n• Kronisk depression och stress\n• Allergier\n• Reumatism\n• Skador\n\nExempel på energieffektiviseringsåtgärder som kan påverka dessa aspekter av hälsa och välmående presenteras nedan. En viktig anmärkning är att många befintliga svenska byggnader, framför allt småhus och skolor, i dagsläget är bristfälligt ventilerade med för låga luftflöden. Åtgärder för förbättrad ventilation kan därför i en del fall innebära en ökad energianvändning.\n- Tilläggsisolering ger en jämnare inomhustemperatur och skyddar mot både för höga och för låga inomhustemperaturer. \n   Installation av fönster med bättre energiprestande ger också en jämnare inomhustemperatur och minskar problem med kallras och drag.\n- Lägre ljudnivåer från byggnadstekniska installationer (t.ex. ventilations- och uppvärmningssystem).\n- Problem med hög ljudnivå utifrån kan också minska eller helt avhjälpas med tilläggsisolering, tätning och energieffektiva fönster.\n- Energieffektiv belysning kan leda till mindre flimmer \n- Balanserad och filtrerad ventilationsluft ger minde föroreningar i inomhusluften samt skapar jämnare temperatur inomhus.\n\nExempel: Vid en energibesparande renovering kan samtidigt material som t.ex. innehåller allergiframkallande eller hormonstörande ämnen bytas ut mot säkrare alternativ."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]

{"sheet":"EXEMPEL","index":5,"n_rows":11,"n_cols":7,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null," Exempel"]
[null,null,null,"\nNedan redovisas två exempel i form av fiktiva projekt som kan ge inspiration till hur man kan tolka frågorna och hur modellen kan användas. Beskrivningarna och svaren bygger på verkliga projekt från tester av modellen."]
[null,null,null,"Exempel 1: Nyproducerad villa med låg energianvändning med tillval",null,null,"Exempel 2: Kombinerat värme-och ventilationssystem med FTX"]
[null,null,null,"Bostad AB är ett småhustillverkare. De säljer småhus med låg energianvändning som grundutförande och erbjuder hållbara tillval. I detta projekt har ett småhus med en energianvändning på 35 kWh/m2 och år kompletteras med en solcellsinstallation på 3 kW vilket ger en energianvändning på 32 kWh/m2 och år. Fallet som åtgärden jämförs med är om huset skulle uppföras med samma prestanda men utan solceller.\n\nResultat av energieffektiviseringsåtgärder: \n• Solceller har installerats på taket. Den installerade effekten är 3 kW med en antagen produktion av 3 000 kWh/år. \n\nNedan följer några kommentarer till svaren på de frågor som ingår i modellen.\n",null,null,"För att skapa en balanserad, kontrollerad ventilation och energieffektiv uppvärmning installeras en kompakt systemlösning med bergvärmepump och FTX-ventilation i ett småhus istället för en frånluftsvärmepump och F-ventilation.  \n\nResultat av energieffektiviseringsåtgärder:\n• Energianvändningen för huset minskar med 4 kWh/m2 och år, och koldioxidutsläppen från värme och elproduktion minskar i motsvarande grad.\n• Effektbehovet för uppvärmning  minskar \n• Både inomhusklimatet och de boendes hälsa förbättras med ett kontrollerat ventilationssystem och filtrerad tilluft. \n\nNedan följer några kommentarer till svaren på de frågor som ingår i modellen.\n"]
[null,null,null,"\nEnergianvändning: Beräkningarna visar att den köpta energin minskade men den faktiska energianvändningen minskar inte med denna åtgärd.\n\n\n",null,null,"Energianvändning: Åtgärden ger ett minskat behov av energi för uppvärmning och el jämfört med en frånluftsvärmepump, och effektbehovet blir lägre.  "]
[null,null,null,"\nKlimat- och miljöpåverkan: Elproduktion med solceller är en förnybar energikälla som minskar andelen fossilenergiproduktion i nätet. Dock kräver solcellerna material och resurser som annars inte skulle använts till den enskilda huset. \n",null,null,"Klimat- och miljöpåverkan: Tack vare det minskade energibehovet minskar de totala koldioxidutsläppen från el- och värmeproduktionen. Det lägre effektbehovet minskar också behovet av reservkraft under årets kallaste dagar. "]
[null,null,null,"\nEnergiförsörjning och energipris: Beroendet av externa energikällor minskar med åtgärden. Eftersom åtgärden minskar beroendet av externa energikällor är hushållet inte lika känsligt för energiprisökningar. Egenproducerad el minskar även beroendet av elimport på en samhällig nivå.  \n",null,null,"Energiförsörjning och energipris: Jämfört med ett likadant hus med frånluftsvärmepump och F-ventilation är beroendet av externa energikällor och flexibiliteten vid val av energikälla detsamma. Dock ger det lägre effektbehovet och den minskade energianvändningen en minskad känslighet för hushållet vid energiprisökningar."]
[null,null,null,"\nBoendekostnad och tillgångarnas värde: Med en solelinstallation ökar andrahandsvärdet på huset samt att det är en lönsaminvestering som går med vinst inom 10-12 år i normalfallet. Sammanvägt bedöms kategorin vara förbättrad med åtgärden.\n",null,null,"\nBoendekostnad och tillgångarnas värde: En bergvärmepump kräver en högre investering än en frånluftsvärmepump med utedel på grund av borrningen. Samtidigt ger bergvärmepumpen en lägre energikostnad under husets användningstid. Vid beräkningar för en längre tid bedöms dessa kostnadsskillnader ta ut varandra. "]
[null,null,null,"\nHälsa och välmående: Inomhusmiljön och de boendes hälsa påverkas inte av åtgärden, men förnybar energiproduktion har visat sig vara en statussymbol  som kan öka ägarens positiva känsla för sitt boende. ",null,null,"\nHälsa och välmående: Den balanserade ventilationen (FTX) ger en minskad mängd partiklar och luftföroreningar inomhus. Det har i sin tur  har effekt på folkhälsan och minskar uppkomsten av t.ex allergier. Ett välventilerat hem ökar boendekomforten och de boendes positiva känsla för sitt boende. "]

{"sheet":"REFERENSER","index":6,"n_rows":9,"n_cols":4,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Referenser"]
[null,null,null,"Arbetet har genomförts inom ramen för innovationsklustret BeSmås verksamhet. \nFöljande referenser har använts i arbetet:"]
[null,null,null,"Förstudie, BeSmå, Mervärden av lågenergihus,2016                                                                                                                                                  Energimyndigheten, Modell för visualisering av energieffektiviseringens mervärden, 2016       \nIEAs rapport Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency\nhttp://www.iea.org/publications/freepublications/publication/Captur_the_MultiplBenef_ofEnergyEficiency.pdf"]
[null,null,null,"\n”Perspektiv på energisäkerhet” FOI http://www.iaea.org/inis/collection/NCLCollectionStore/_Public/39/004/39004931.pdf"]
[null,null,null,"\nUtsläppsvärden från Naturvårdsverket\nhttp://utslappisiffror.naturvardsverket.se/Amnen/"]
[null,null,null,"\nIndikatorer för Sveriges miljömål\nhttp://www.miljomal.se/miljomalen/alla-indikatorer/"]
[null,null,null,"\nCOMBI-projektet syftar till att tillhandahålla ett grafiskt online verktyg som visualiserar mervärden av energieffektivisering http://combi-project.eu\n"]

{"sheet":"BAKGRUND","index":7,"n_rows":4,"n_cols":4,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Bakgrund"]
[null,null,null,"\nThe International Energy Agency, IEA, beskriver i sin rapport Capturing the multiple benefits of energy efficiency (2014) 15 olika kategorier av mervärden som energieffektiviseringsåtgärder kan medföra. Ett stort antal forskare från 60 olika organisationer i 27 länder har medverkat i arbetet med IEAs rapport som omfattar flera olika kompetensområden som sällan blir belysta i ett sammanhang. Med utgångspunkt från den rapporten lät Energimyndigheten ta fram en svensk modell som visualiserar mervärden av energieffektiviseringsåtgärder. Modellen kan också användas i ett projekts planeringsfas för att bedöma vilka mervärden projektet kan bidra till, och på så sätt användas som en del i ett beslutsunderlag.\n\nMervärdesmodellen identifierar och synliggör mervärden som följer med energieffektiviseringsprojekt som vanligtvis är dolda. Energimyndighetens modell är anpassad efter svenska förhållanden, och har testats på ett antal projekt som genomfördes av kommuner och länsstyrelser under åren 2011-2014. Under 2016 vidareutvecklades modellen så att den kan fungera som ett fristående verktyg för kommuners och andra offentliga aktörers arbete med energieffektiviseringsåtgärder.\n\nI detta projekt, Visualisering av mervärden av energieffektivisering för småhus, har innovationsklustret BeSmå anpassat modellen så att den ska passa för småhussektorn. BeSmå verkar för att småhussektorn ska bidra till omställningen till ett hållbart energisystem. Inom ramen för innovationsklustret drivs bland annat förstudier och projekt för effektivare energianvändning i befintliga och nya småhus. "]